![picture](data/mid/article_2756_150413213256-large.jpg)
Neviditeľnosť bez metamateriálového plášťa
14.4.2015 22:27:54 | Ján Klučársciencedaily.com | Počet zobrazení: 3128x
Fyzikom sa podarilo kompletne zneviditeľniť homogénny valcovitý objekt v mikrovlnnom spektre svetla. Doterajšie pokusy o dosiahnutie neviditeľnosti sa zakladali na plášťoch z metamateriálov obaľujúcich objekty, avšak v tejto novej štúdii vedci dosiahli neviditeľnosť aj bez akéhokoľvek plášťa. Nová metóda funguje na inovatívnych poznatkoch o rozptyle elektromagnetických vĺn.
Vedci skúmali rozptyl svetla skleneného valca naplneného vodou. Takýto experiment reprezentuje dvojdimenzionálnu verziu klasického problému rozptylu homogénnej gule, ktorého riešenie je vedcom známe takmer sto rokov. Tento klasický problém však generuje unikátne a nezvyčajné fyzikálne javy ak je použitý materiál s vysokým indexom lomu. Vo svojej štúdii vedci použili vodu, ktorej index lomu sa dá meniť pomocou zmeny teploty.
Zistili, že vysoký index lomu sa spája s dvoma mechanizmami rozptylu: rezonančným rozptylom, ktorý závisí na lokalizácii svetla vo vnútri valca, a nerezonančným, ktorý je charakterizovaný závislosťou od vlnovej dĺžky. Interakcia medzi týmito dvoma mechanizmami sa nazýva „Fanove rezonancie“. Ukázalo sa, že pri istých vlnových dĺžkach majú vlny rozptýlené rezonančným a nerezonančným mechanizmom opačné fázy, čo znamená, že sa navzájom zničia a objekt je neviditeľný.
Tento výskum viedol k vytvoreniu neviditeľnému homogénnemu objektu, ktorý nadobudol neviditeľnosť práve vďaka znegovaniu rozptylu. Ešte dôležitejšie je, že objekt mohol neviditeľnosť zapínať a vypínať podľa vôle vedcov na rovnakej frekvencii (1,9 GHz) jednoduchou zmenou teploty vody vo valci z 90 °C na 50 °C.
Mikhail Rybin z ITMO University povedal, že ich teoretické výpočty boli v experimentoch v mikrovlnnom spektre úspešne potvrdené. Neviditeľnosť, ktorú so svojim tímom vyvinul, pritom môže byť aplikovaná aj na iné vlnové dĺžky elektromagnetického spektra, vrátane viditeľného svetla. Potrebné materiály s adekvátnym indexom lomu sú už vo väčšine prípadov vytvorené a ak aj nie sú, nie je ťažké ich vyvinúť.
Objav homogénneho neviditeľného objektu je tiež dôležitý z inžinierskej stránky, keďže takýto objekt sa dá vyrobiť oveľa jednoduchšie než objekt obalený metamateriálovým plášťom. Neviditeľnosť sa prvýkrát dostala do popredia vedy prostredníctvom metamateriálov – umelo vytvorených materiálov, ktoré majú unikátne optické charakteristiky, aké nemá žiaden iný materiál. Metamateriály sú schopné zmeniť smer svetla nevídanými spôsobmi – mimo iného dokážu aj ohnúť svetlo okolo objektu. Výroba obalov z metamateriálov je však veľmi zložitá a s viacerými technológiami nie sú tieto plášte kompatibilné. Rybinova metóda využíva inovatívne poznatky o procese rozptylu, ktoré sa dajú oveľa jednoduchšie a lacnejšie aplikovať na funkčné technológie.